THE “BYZANTINE MAN”
Abstract
The paper deals with the constructs of otherness and alienation and the depiction of gender in Márai’s novel sequence A Garrenek műve [The Garrens’ Work]. It explores the stereotypes of masculinity and femininity and their changes in the novel in addition to the variations of otherness. One of the constructs of otherness is the metropolitan “Byzantine” man, who is “no longer quite a man, but not quite a woman”. The presentation also pays attention to the mechanisms of otherness and forming enemies, to the manipulations of rhetoric and power, which equally include subversion, disgust, or the social phenomenon referred to as “sexual turmoil” by Márai. Some of Márai’s protagonists seem to be carefully dressed dummies who demonstrate the “diseases” of civilization with their otherness. In the time of “the obsessed bourgeois”, according to Márai’s protagonist, the sick “sexus” of the German people also afflicts their world consciousness. According to one character, for example, the feminine Leader, i.e., Hitler, is a “mix of a Slovak female cook and the Werwolf”: the beast of fascism is demonized in this grotesque joke as an androgynous and animalistic freak of nature. On the other hand, the radical “otherness” of the identity of the “artist” constructed by Márai is presented as an inherently positive otherness.
References
Felski, Rita. 2002. A maszkulinitás álcázása: a femininné tett írás. Ford. Harka Éva és Horváth Györgyi. Kalligram 11 (9): 30–54.
Fried István. 2001. Márai Sándor és a spanyol világ. Nagyvilág 46 (7): 1131–1140.
Gintli Tibor. 2016. Az anekdotikus familiaritás átértelmezése. Márai Sándor: Féltékenyek. Irodalomtörténet 97 (3): 349–363.
Gönczy Gábor. 1942. Két Márai-könyv. Protestáns Szemle (51): 222–223.
Győrffy Miklós. 2001. A Márai-regényszólam: (1928–1942). Jelenkor 44 (3): 306–339.
Horváth Csaba. 1996. Márai Sándor: A Garrenek műve. Magyar Szemle 5 (5): 543–544.
Kovács Endre. 1943. Márai Sándor. Sorsunk 3 (3): 196–208.
Kulcsár-Szabó Zoltán. 2010. Polgárváros és városfikció Márainál: A Garrenek műve. 91 (41): 510–529.
Lukács György. 1948. Márai új regénye. Forum 3 (2): 127–133. Márai Sándor. 1930. A zendülők. Budapest: Pantheon.
Márai Sándor. 2005. Zendülők. Budapest: Helikon. Márai Sándor. 2006a. Féltékenyek. Budapest: Helikon. Márai Sándor. 2006b. Az idegenek. Budapest: Helikon.
Márai Sándor. 2006c. Sértődöttek: A hang. Budapest: Helikon.
Márai Sándor. 2007. Jelvény és jelentés: Utóhang. Sereghajtók. Budapest: Helikon.
Márai Sándor. 2009. A teljes napló 1952–1953. Budapest: Helikon.
Nagy Sz. Péter. 1981. Márai Sándor regényei 1924 és 1943 között. Új Írás 21 (2): 71–77.
Rónay László. 1988. Fikció és idő (Márai Sándor: Féltékenyek). Jelenkor 31 (7–8): 715–729.
Rónay Mária. 1937. A féltékenyek. Literatura (12): 167–168.
Sontag, Susan. 2018. Notes on ’Camp’. London: Penguin Books.
Szegedy-Maszák Mihály. 1991. Márai Sándor. Budapest: Akadémiai.